Podivní sousedi: hnědý trpaslík býval uvnitř bílého trpaslíka
23.6.2017, Jan Vítek, aktualita
![Podivní sousedi: hnědý trpaslík býval uvnitř bílého trpaslíka](navstevnost-a-redakce/1/img/website-800.jpg)
Asi 2700 světelných let od Země se nachází podivná dvojice hvězd, které okolo sebe aktuálně obíhají velice blízko, ale někdy v minulosti se měla jedna z nich nacházet uvnitř druhé. Jak je to vůbec možné?
Astronomové to považují za velice vzácný případ, který se odehrává ve 2700 světelných let vzdáleném systému objeveném teprve v roce 2006. Jedná se o systém WD 1202-024, kde je aktuálně bílý trpaslík, který se do svého aktuálního stavu měl dostat přibližně před 50 miliony let, když mu v jádře došel vodík.
![](podivni-sousedi-hnedy-trpaslik-byval-uvnitr-bileho-trpaslika/44677/img/wd1202_sdss.jpg)
Když astronomové dříve zkoumali tuto hvězdu, objevili, že se její jas periodicky mění, takže ji považovali za pulzující proměnnou hvězdu, ale další zkoumání odhalilo, že jde ve skutečnosti o důsledek velice blízko obíhajícího hnědého trpaslíka.
Obě hvězdy má od sebe dělit jen 310.000 kilometrů, což je o něco kratší vzdálenost než má Měsíc od Země a vlivem velice silné gravitace obou objektů je oběžná doba jen 71 minut.
Tento hnědý trpaslík je jako obvykle příliš velký na to, aby mohl být považován za planetu, ale příliš malý na to, aby v něm započala jaderná fúze. V tomto případě se má jednat o objekt o mase 67 našich Jupiterů, ale o podobné velikosti, takže jeho hustota je mnohem vyšší. Samotného jej nelze pozorovat bez pomoci jeho bílého souputovníka, který má teplotu 22.000 °C.
Co je ale na této dvojici zajímavého? Astronomové uvádějí, že právě před 50 miliony lety WD 1202-024 existoval v podobě expandovaného rudého obra, který tak zasahoval mnohem dál, než se nyní nachází hnědý trpaslík, a ten se tak nacházel přímo uvnitř a přežil. Je to tak pro ně lepší vysvětlení než to, že tento hnědý trpaslík se dostal do takové blízkosti až poté, neboť na to by měl mít málo času. Aktuálně totiž směřuje ke srážce s bílým trpaslíkem, ale ta má nastat až za čtvrt miliardy let, kdy pak mohou případní pozorovatelé očekávat supernovu typu 1a.
Zdroj: Astronomy