NASA postupně uspává systémy Voyageru 2, šetří energií
12.7.2019, Jan Vítek, aktualita
![NASA postupně uspává systémy Voyageru 2, šetří energií](navstevnost-a-redakce/1/img/website-800.jpg)
Sondy Voyager jsou na cestě už velice dlouho, ale díky svým zdrojům energie mohou stále ještě pracovat. Nicméně generované energie je čím dál méně, takže se tomu musí přizpůsobovat provoz.
Oba Voyagery byly na cestu vyslány v roce 1977 a svůj úkol mají už dávno za sebou a jsou na cestě dále do mezihvězdného prostoru. Urazily už kolem 18 miliard kilometrů a na této cestě braly energii z radioizotopových termoelektrických generátorů, stejně jako ji bere i moderní rover Curiosity. Nicméně tyto generátory postupem času tvoří méně a méně energie a pro Voyagery už její objem přestával stačit.
![](nasa-postupne-uspava-systemy-voyageru-2-setri-energii/49726/img/01.jpg)
Obsluha se tak musela dlouze rozhodovat o tom, které přístroje na palubě Voyageru, jež ještě stále pracují a neselhaly, raději vypne a které nechá v provozu. Rozhodnutí už padlo a vypnuto bylo ohřívání přístroje detekujícího kosmické záření, ačkoliv má dle testů zvládnout teplotu do -45 °C, zatímco v okolí panuje mnohem nižší. To napovídá, že moc možností už není a že pokud to daný přístroj kvůli nízké teplotě nezvládne, stejně by byl na řadě pro deaktivaci.
Voyager 2 má ještě pět fungujících přístrojů z deseti, které se ještě používají pro sběr dat a jejich posílání na Zemi. Cesta signálu mimochodem z takové dálky trvá více než 16 hodin, ostatně Voyager 2 loni po Voyageru 1 už také oficiálně vstoupil do mezihvězdného prostoru, čili tam, kde už prostředí neovlivňuje Slunce a jeho heliosféra. Nyní tak NASA sbírá informace o tom, jak to vypadá na takovém místě.
![](nasa-postupne-uspava-systemy-voyageru-2-setri-energii/49726/img/02.jpg)
Od Voyageru 2 může přijímat informace z detektoru kosmického záření, magnetických polí a obecně různých nabitých částic, které se v mezihvězdném prostoru nacházejí. Problém ale je s tím, jak tato data dostat na cestu k Zemi. Komunikační zařízení naštěstí stále funguje, ale vedle toho je třeba mít možnost přesně natočit anténu, respektive celou sondu. To zařizují manévrovací trysky, přičemž ty dosud používané na Voyageru 2 začaly silně degradovat.
V roce 2017 se přitom NASA v případě Voyageru 1 obrátila na starší trysky, které nebyly předtím využity po dlouhých 37 let. Nyní se později v červenci pokusí o to samé v případě Voyageru 2, přičemž jeho starší trysky naposledy pracovaly při průletu kolem Neptunu v roce 1989.
Zdroj: Astronomy