Diskuze - recenze základních desek na Světu hardware
29.5.2006, Karel Polívka, aktualita
![Diskuze - recenze základních desek na Světu hardware](navstevnost-a-redakce/1/img/website-800.jpg)
Jelikož už máme vlastní diskuzní fórum, rád bych jej nyní využil. Jak jste si dozajista všimli, tak recenzí základních desek je na Světu hardware v poslední době pramálo (a všechny jsou navíc pro platformu Intel). Tento stav je třeba podle...
Jelikož už máme vlastní diskuzní fórum, rád bych jej nyní využil. Jak jste si dozajista všimli, tak recenzí základních desek je na Světu hardware v poslední době pramálo (a všechny jsou navíc pro platformu Intel). Tento stav je třeba podle mě nějakým způsobem změnit. Nejdříve napíšu pár řádků o tom, jak tuto problematiku vidím já sám, posléze nechám volný prostor k debatě v této věci na našem diskuzním fóru, kde se nachází patřičný thread a kam je veden přímý odkaz na konci této zprávy.
Recenze základních desek se obecně skládají z podrobného popisu desky (čipová sada, osazení, čipy, konektory, zpracování, chlazení, zvláštnosti), popisu BIOSu a jeho možností (převážně formou fotek), popisu příslušenství, softwarových utilit a z výkonnostních testů zaměřených na "všechno možné". Sem tam se slovně do recenze zakomponuje komentář okrajově zmiňující možnosti přetaktování (aneb na kolik to s testovaným procesorem případně i s pamětmi běželo - bývají to cca dvě nebo tři věty + screenshot CPU-Z).
Metoda obsáhlých výkonnostních testů mi však nepřijde osobně jako to "pravé ořechové", protože u základních desek, které staví na stejné čipové sadě, se dnes v případě jejich výkonnostních rozdílů jedná v podstatě o chyby v měření. V případě různých čipových sad se projevují měřitelné výkonnostní rozdíly v testech zaměřujících se na paměťový subsystém a integrovaný diskový řadič (případně jsou rozdíly v propustnosti rozhraní USB 2.0).
Recenze základních desek se obecně skládají z podrobného popisu desky (čipová sada, osazení, čipy, konektory, zpracování, chlazení, zvláštnosti), popisu BIOSu a jeho možností (převážně formou fotek), popisu příslušenství, softwarových utilit a z výkonnostních testů zaměřených na "všechno možné". Sem tam se slovně do recenze zakomponuje komentář okrajově zmiňující možnosti přetaktování (aneb na kolik to s testovaným procesorem případně i s pamětmi běželo - bývají to cca dvě nebo tři věty + screenshot CPU-Z).
Metoda obsáhlých výkonnostních testů mi však nepřijde osobně jako to "pravé ořechové", protože u základních desek, které staví na stejné čipové sadě, se dnes v případě jejich výkonnostních rozdílů jedná v podstatě o chyby v měření. V případě různých čipových sad se projevují měřitelné výkonnostní rozdíly v testech zaměřujících se na paměťový subsystém a integrovaný diskový řadič (případně jsou rozdíly v propustnosti rozhraní USB 2.0).
![](diskuze-recenze-zakladnich-desek-na-svetu-hardware/14126/img/body-1.814.jpg)
Proto jsem počínaje druhým pohledem na základní desku Gigabyte GA-8I955X Royal započal s testováním chování (závislost napětí procesoru a pamětí na jejich frekvencích, chlazení/teplota čipové sady) základní desky a zejména s testy přetaktování podle jasně definovaného modelu a s komponenty, které mám pro tyto účely dlouhodobě vyčleněny a není tak v budoucnu problém vzájemného srovnání s dalšími deskami. Nejlépe to je vidět na pozdější recenzi základní desky Gigabyte GA-G1975X, kde jsou všechny aspekty již v rámci jednoho článku.
A právě testování přetaktování je jedním z důvodů, proč vlastně píšu tyto řádky. Dosavadní metodika (jež se doposud týká pouze základních desek pro platformu Intel) se skládá totiž z několik částí. Možnosti přetaktování pamětí (to je zjišťováno s dvojicí gigabytových paměťových modulů Corsair TWIN2X2048-6400PRO (XMS6405v1.1)), možnosti přetaktování procesoru Pentium 4 630 (Prescott 2M, 3GHz), procesoru Pentium D 820 (Smithfield, 2.8GHz) a maximální stabilní frekvence FSB s použitím procesoru Pentium 4 EE 3.4GHz s odemknutým násobičem v rozmezí 12x až 17x. Tyto testy, respektive testy "stability", jsou však časově dost náročné a když se na to teď dívám s odstupem času po otestování pár desek touto metodikou, tak myslím, že by čtenáři ocenili spíše více recenzí základních desek na úkor jejich zjednodušení/zpřehlednění testování.
U testů pamětí bych se věnoval pouze už jen frekvenci 667MHz při časování 4-4-4-12 a pokud jde o přetaktování procesorů, tak bych Pentium D 820 z testů OC vypustil (navíc jak testy ukázaly, tak procentuální rozdíly mezi možnostmi přetaktování P4 630 a PD 820 nejsou u desek shodné, z čehož vyplývá, že s různými procesory budou jejich možnosti přetaktování u dané desky rozdílné. A pro zjišťování OC se mi jeví P4 630 jako vhodnější typ (nízká nominální frekvence, nízká pořizovací cena). Testy přetaktování je posléze třeba brát pouze jako orientační (což ostatně platilo a bude bude platit vždy), a proto si myslím, že není moudré jim věnovat takové množství času. Když to převedu do praxe, tak namísto jedné recenze základní desky do měsíce (jak tomu je zhruba nyní) by se mohlo jednat o dvě až tři, což si myslím by bylo pro čtenáře mnohem zajímavější. Navíc bychom se mohli začít zase věnovat i základním deskám pro platformu AMD, kterým se již poměrně dlouho nevěnujeme kvůli návaznosti testů základních desek pro platformu Intel (a dělat obojí náraz dosavadním stylem jsem nebyl z časových důvodů schopen).
![](diskuze-recenze-zakladnich-desek-na-svetu-hardware/14126/img/body-2.36D2.jpg)
To bychom měli ke zjednodušení testů možností OC, druhým otazníkem jsou výkonnostní testy. Přestože jsem v tomto směru jejich počet už poměrně dost snížil oproti dřívějšku, tak i přesto se v současné metodice jedná o řadu nicneřikajících testů, které se prováděly spíše ze setrvačnosti, jelikož rozdíly ve výsledcích některých testů lze charakterizovat jako odchylky v rámci chyb měření (to je obecně problém testů současných základních desek). Jediné výkonnostní testy, které bych od nynějška prováděl, jsou testy zaměřené právě na již zmiňovaný výkon paměťového subsystému a diskového řadiče + některé dva grafické u nichž se projevovaly největší rozdíly pro ověření toho, zda je vše OK. Tím by se taktéž zkrátil čas potřebný ke zpracování recenze a navíc si myslím, že by vypovídací hodnota nijak neutrpěla, spíše naopak - recenze by se stala uhlazenější a přehlednější - teď je toho zkrátka moc, čtenář se v tom všem tak nějak ztrácí a recenzí základních desek je obecně na SHW neskutečně málo.
Závěr je tedy takový, že recenze základních desek je třeba koncipovat spíše jako velice podrobné manuály s detailními popisy funkcí a různých závislostí s nějakými těmi ověřovacími testy, protože na sáhodlouhé testování, které stejně nikdy nenahradí dlouhodobý reálný provoz a navíc je zde nepřeberné množství proměnných, není čas. Případné nezvyklé chování v kombinaci s určitými komponenty nebo při určitém nastavení je schopen stejně odhalit až posléze uživatel při reálném provozu - z tohoto titulu bych považoval recenze základních desek i po publikaci svým způsobem za "otevřené", jelikož do diskuzí pod nimi můžou čtenáři psát svoje vlastní postřehy o chování dané desky a diskuzi by tak bylo možné chápat jako zdroj postřehů/informací z reálného provozu. Pokud by se jednalo o odhalení nějakých obecných problémů, tak by se mohly dané poznatky zformulovat a do článku na závěr doplnit.
Na tuto problematiku jsem na našem diskuzním fóru založil thread (pro tyhle účely se půda diskuzního fóra hodí více, než diskuze pod článkem), proto budu rád, když v něm vyjádříte, co si o tom všem myslíte, co od recenzí základních desek očekáváte, co považujete za zbytečné... zkrátka cokoli Vás v této věci napadne, směřujte prosím tam - odkaz na dané téma.