Hubble zachytil galaxie tvořící se ve velice mladém vesmíru
20.7.2017, Jan Vítek, aktualita
![Hubble zachytil galaxie tvořící se ve velice mladém vesmíru](navstevnost-a-redakce/1/img/website-800.jpg)
Hubble se občas podívá velice daleko do vesmíru, a tedy i do minulosti, ovšem nyní se mu poštěstilo zachytit formující se galaxie ve velice mladém vesmíru. Toho samozřejmě nedosáhl jen vlastními prostředky.
Jako obvykle zde posloužil efekt gravitační čočky, který Hubbleovu vesmírnému dalekohledu přiblížil velice vzdálené objekty, a sice formaci galaxií a hvězd, které se tvořily ve mladém vesmíru. Dle astronomů toto pozorování potvrzuje některé jejich teorie.
![](hubble-zachytil-galaxie-tvorici-se-ve-velice-mladem-vesmiru/44835/img/hst-sm4.jpg)
Co konkrétního tak Hubble spatřil? Jedná se o více než 500 galaxií ve vesmíru, který byl starý jen 2,7 miliardy let, takže se díval asi 11 miliard let do minulosti. Právě v té době se měly tvořit vůbec první galaxie, přičemž ty pozorované mají pamatovat i pouze cca miliardu let starý vesmír. Ještě před deseti lety přitom věda neznala jedinou galaxii, která by byla tak stará.
![](https://www.extremetech.com/wp-content/uploads/2017/07/Gravitational-lensing-galaxyApril12_2010-1024x768-640x480.jpg)
Hubble měl v tomto případě obvyklého spojence, a sice efekt gravitační čočky, což znamená, že nějaký hmotný objekt nacházející se mezi námi a sledovaným cílem (v tomto případě velké klubko jiných galaxií), nám tento cíl pomocí ohybu světla opticky zvětšil. Nicméně přitom jej také deformoval, a tak je pak v takovém případě třeba pozorovaný obraz rekonstruovat. To je zdlouhavá a téměř detektivní práce, ale ta nám přinesla obraz s desetinásobným rozlišením v porovnání s tím, co Hubble dokáže zachytit pouze vlastními prostředky. Díky tomu lze pozorovat i detaily namísto toho, aby se ukázala jen neurčitá šmouha.
![](https://www.extremetech.com/wp-content/uploads/2017/07/image1hubblestscihp1727af1800x1350-640x480.png)
Ve výsledku se ukázaly stovky galaxií, jejichž světlo je zbarveno do modra a jsou oproti Mléčné dráze velice malé. Toto světlo má ale také výrazný červený posun, což zase ukazuje, že tyto galaxie se od nás velice rychle vzdalují.
A jakou teorii si tímto astronomové potvrzují? Pozorovat mohli mnoho trpasličích galaxií, z nichž se jen několik ukazuje s vysokým jasem, což má potvrzovat myšlenku o hierarchickém utváření galaxií, čili postupné tvorbě velkých galaxií slučováním menších objektů.
Ukazuje se také, že v těchto galaxiích se tvoří nové hvězdy 10x častěji než v naší době a tyto hvězdy by tak mohly být dlouho hledaná populace III. Dnes můžeme ve vesmíru běžně pozorovat hvězdy populace I, které jsou bohaté na kovy (2 - 3 %) a pak hvězdy populace II, jež jsou na ně chudé a obsahují jich jen asi 0,1 %. Za kovy jsou přitom v astronomii běžně označovány všechny ostatní prvky vedle vodíku a helia. V mladém vesmíru ale žádné kovy neexistovaly, takže hvězdy populace III tak logicky musí být tvořeny právě jen vodíkem a heliem, ničím jiným. Na konci jejich života, ve výbuchu supernov, se tak vytvořily i těžší prvky, které "kontaminovaly" pozdější hvězdy.
Pro konečné potvrzení této teorie ale bude zapotřebí více pozorování, a to nejlépe už pomocí nového James Webb Space Telescope (JWST), který bude vyslán do vesmíru v příštím roce.
Zdroj: Phys.org