Parker Solar Probe se prodírá vesmírným prachem, který ji postupně okusuje
15.11.2021, Jan Vítek, aktualita
![Parker Solar Probe se prodírá vesmírným prachem, který ji postupně okusuje](navstevnost-a-redakce/1/img/website-800.jpg)
NASA Parker Solar Probe se pomalu chystá ke svému dalšímu nejtěsnějšímu průletu kolem Slunce a na své cestě zaznamenává mnoho srážek s částicemi vesmírného prachu, který do ní naráží ve vysokých rychlostech.
NASA Parker Solar Probe se na své výstřední orbitě kolem Slunce pohybuje ve vysokých rychlostech, které pochopitelně narůstají zvláště v přísluní. Aktuálně se sonda přitom chystá na další nejtěsnější průlet kolem Slunce na neustále "utahované" dráze, přičemž ten nastane už 21. listopadu, čili tuto neděli.
![](parker-solar-probe-se-prodira-vesmirnym-prachem-ktery-ji-postupne-okusuje/56396/img/m18-109a-640x353.jpg)
Jde tak o již 10. z celkem 24 plánovaných průletů a tentokrát se sonda dostane již na vzdálenost 8,5 milionů kilometrů od povrchu naší hvězdy a cestovat bude přitom rychlostí 163 km/s. Je tak jasné, že pokud se v takové rychlosti prodírá v prostředí s vysokou koncentrací prachu, může to na ní nechat pozorovatelné následky, přičemž Nour Raouafi z Johns Hopkins Applied Physics Laboratory (APL) uvádí, že koncentrace prachu je vyšší, než se předpokládalo a NASA už dokázala potvrdit na 250 srážek a očekává, že blíže ke Slunci bude koncentrace ještě vyšší.
Parker Solar Probe přitom není vybavena žádným detektorem vesmírného prachu, ale sledovat může právě dopady četných srážek, které tvoří malá oblaka plazmy. A toto plazma je detekovatelné pomocí různých senzorů na palubním přístroji FIELDS, které je určeno k měření elektrických a magnetických polí poblíž Slunce. Díky tomu je tak možné si vytvořit představu o struktuře a chování celého prachového mračna, které se nachází ve vnitřní části naší soustavy.
![](parker-solar-probe-se-prodira-vesmirnym-prachem-ktery-ji-postupne-okusuje/56396/img/parker-plasma-640x545 (1).png)
Vedle toho je tu ale také aparát WISPR pořizující snímky ve viditelném spektru, který odhalil i malé částečky materiálu, které byly dopadem prachových částic odlomeny ze struktur sondy. Vědci tak opět jednou dostali unikátní příležitost prozkoumat to, k čemuž samotná sonda ani nebyla určena, čili její nové zaměření vyplynulo až reality dané prostředím, v němž se pohybuje.
Sondě samotné by nemělo ze strany vesmírného prachu hrozit žádné nebezpečí, neboť i když je jej nakonec více, než se předpokládalo, rozhodně se s ním počítalo, a tak jsou její jednotlivé části navrženy tak, aby četné srážky přežily. Do toho spadá také využití záložních systémů anebo třeba i schopnost orientovat se v prostoru nejen pomocí fotoaparátů sledujících polohu vybraných hvězd, neboť právě tyto přístroje jsou občas ovlivněny nárazy prachových částic. Ke sledování polohy se ale využívají také gyroskopy či akcelerometry v IMU a senzory na tzv. solar-limb této sondy.
![](parker-solar-probe-se-prodira-vesmirnym-prachem-ktery-ji-postupne-okusuje/54378/img/Parker_solar_probe_flight_path_around_sun1_resize_md.jpg)
Redundantní systémy se ostatně mohou ještě hodit, neboť během příštích plánovaných průletů kolem Slunce se Parker Solar Probe bude pohybovat ještě rychleji a ještě blíže. Nakonec se dostane na vzdálenost jen 6,2 milionů kilometrů, a to při rychlosti kolem 192 km/s.
Zdroj: NASA